Metsavendade varustus ja relvastus.
Re: Metsavendade varustus ja relvastus.
Keskel CZ27, https://en.wikipedia.org/wiki/%C4%8CZ_vz._27
Re: Metsavendade varustus ja relvastus.
Vasakpoolne FN M1900 https://en.wikipedia.org/wiki/FN_M1900
Re: Metsavendade varustus ja relvastus.
Tänan oliver!
Eerik Heine "Eesti metsavennad ja nende saatus"
"Oli kohti, kus metsadesse oli peidetud tervete rügementide relvastus
ja laskemoon."
https://www.cia.gov/library/readingroom ... 098d5128fd
Eerik Heine "Eesti metsavennad ja nende saatus"
"Oli kohti, kus metsadesse oli peidetud tervete rügementide relvastus
ja laskemoon."
https://www.cia.gov/library/readingroom ... 098d5128fd
Re: Metsavendade varustus ja relvastus.
Paraku tuleb tõdeda, et isand Heine kirjatükk kubiseb vigadest ja liialdustest.funker kirjutas:https://www.cia.gov/library/readingroom ... 098d5128fd
Re: Metsavendade varustus ja relvastus.
Tea palju ühel pataljonil või rügemendil varandust vooris oli, kui ikka 3-5km pikkune joru veokeid või vankreid metsavahele maha jäi said korraliku noosi kõik. Ja neid voore jäi ripakile nii 41 kui 44. Selles valguses ei tohiks jutud metsavendade relva- ja laskemoonapuudusest paika pidada, usun et 90% taludes oli paar vinti ja kast padruneid räästas, rääkimata küünidest. Tankirusikaid võibolla tõesti lahvelt käes ei olnud kuid peenemat kraami oli ja on isegi siiani lademes.
Re: Metsavendade varustus ja relvastus.
[quote="oliver"] usun et 90% taludes oli paar vinti ja kast padruneid räästas, rääkimata küünidest. Tankirusikaid võibolla tõesti lahvelt käes ei olnud kuid peenemat kraami oli ja on isegi siiani lademes.[/quote]
Ega ikka ei olnud küll. Täiesti vale arvamus on, et kõik, kes kusagilt relvi/moona leidsid, need ka koju tassisid ja ära peitsid. Metsavendade relvastusega oli asi väga erinev - oli neid, kel oli relvi ja moona või siis oli relvi, aga moona vähe; relvaks võis olla ainult püstol või siis ei olnud üldse relva. Kõike oli. Rääkimata paikkondlikust erinevusest. Näiteks Sinimägedes aastakümneid "kaevandati" relvi, minu lapsepõlvekodukandis ei toimunud aga ei 1941 ega 1944 üldse lahinguid ning ma ei näinud ega teadnud, et ühelgi poisil oleks mingit relva olnud. Harju-Koselt päritoleval isal ja tema sõpradel olid olnud aga nii vintpüssid kui tankirusikad. Muuseas, poisikestest. Bartholomew Bergi (Paavo Kivine) raamatus "Päike paistis" (2001) on kirjas umbes nõnda, et sõjajärgses alevikus ja selle ümber olid metsavennad, relvadega jõlkusid ringi miilitsad ja hävitajad, alevikust sõitsid läbi sõdurid ja maakonnalinnast tulid mõnikord julgeolekumehed - aga kõige tugevamalt olid relvastatud poisikesed. Neid püüti ja represseeriti, kuid desarmeerida ei suudetud. Nõnda see sageli oli. Muidugi relvi oli ja jätkus neid veel pikalt, nagu selgus Kaitseliidu taastamisel. Ka minul endal oli siis tulekahjust läbi käinud, leitud ja restaureeritud vene vintpüssist tehtud kärbik. Aga mitte mingit "relvauputust" ega "lademeid" Eestimaa pinnal ei olnud.
Ega ikka ei olnud küll. Täiesti vale arvamus on, et kõik, kes kusagilt relvi/moona leidsid, need ka koju tassisid ja ära peitsid. Metsavendade relvastusega oli asi väga erinev - oli neid, kel oli relvi ja moona või siis oli relvi, aga moona vähe; relvaks võis olla ainult püstol või siis ei olnud üldse relva. Kõike oli. Rääkimata paikkondlikust erinevusest. Näiteks Sinimägedes aastakümneid "kaevandati" relvi, minu lapsepõlvekodukandis ei toimunud aga ei 1941 ega 1944 üldse lahinguid ning ma ei näinud ega teadnud, et ühelgi poisil oleks mingit relva olnud. Harju-Koselt päritoleval isal ja tema sõpradel olid olnud aga nii vintpüssid kui tankirusikad. Muuseas, poisikestest. Bartholomew Bergi (Paavo Kivine) raamatus "Päike paistis" (2001) on kirjas umbes nõnda, et sõjajärgses alevikus ja selle ümber olid metsavennad, relvadega jõlkusid ringi miilitsad ja hävitajad, alevikust sõitsid läbi sõdurid ja maakonnalinnast tulid mõnikord julgeolekumehed - aga kõige tugevamalt olid relvastatud poisikesed. Neid püüti ja represseeriti, kuid desarmeerida ei suudetud. Nõnda see sageli oli. Muidugi relvi oli ja jätkus neid veel pikalt, nagu selgus Kaitseliidu taastamisel. Ka minul endal oli siis tulekahjust läbi käinud, leitud ja restaureeritud vene vintpüssist tehtud kärbik. Aga mitte mingit "relvauputust" ega "lademeid" Eestimaa pinnal ei olnud.
Re: Metsavendade varustus ja relvastus.
[quote="Kriuks"]Paraku tuleb tõdeda, et isand Heine kirjatükk kubiseb vigadest ja liialdustest.[/quote]
Vähe sellest, ega Heine ei olnudki kunagi selline metsavend, kes elas metsapunkris ja käis ringi, automaat seljas. Ta oli illegaal, kes elas pikemalt ühes talus ja siis liikus ringi, valedokumentidega. Muidugi kuulis ta palju jutte metsavendadest ja selle põhjal kirjutas, ning pagan seda enam teab, kas võttis tõe pähe rahvajuttude liialdusi või ise "ilustas" oma jutte. Hoopis omaette ooper on tema juttude põhjal Arved Viirlaiu kirjutatud metsavennalood, aga need on ilukirjandus ja sellistena tuleb neid ka lugeda.
Vähe sellest, ega Heine ei olnudki kunagi selline metsavend, kes elas metsapunkris ja käis ringi, automaat seljas. Ta oli illegaal, kes elas pikemalt ühes talus ja siis liikus ringi, valedokumentidega. Muidugi kuulis ta palju jutte metsavendadest ja selle põhjal kirjutas, ning pagan seda enam teab, kas võttis tõe pähe rahvajuttude liialdusi või ise "ilustas" oma jutte. Hoopis omaette ooper on tema juttude põhjal Arved Viirlaiu kirjutatud metsavennalood, aga need on ilukirjandus ja sellistena tuleb neid ka lugeda.
Re: Metsavendade varustus ja relvastus.
Martin Teppani salk Sadala vallas Tartumaal (jäädvustatud arvatavasti juunis 1945). Kuva ja lisatud tekst Eerik-Niiles Krossilt ...
Nr 2. Vello Kask, s. 1919, langes vangi novembris 1945, sai 15 aastat, tuli koju ja suri vabas Eestis 2008.
Nr 3. Uno Kask, s. 1927, langes lahingus 29.10.1945 Sadala vallas.
Nr 4. Voldemar Vaab, langes lahingus Hävituspataljoni varitsuses 22.12.1946 Tuimõisas.
Nr 5. Karl Sommer, sai juulis 1945 raskelt haavata, uuesti metsavennaks sügisel 1945, langes vangi märtsis 1946, hukkus Vorkuta laagris 1949.
Üks salga tegevust kajastav venelaste dokument (Tiit Noormetsa kogumikust):
Metsavendade kallaletungist Sadala valla täitevkomiteele Tartumaal
ENSV SARK BVVO eriteade NSVL SARK-ile, mai 1945
Käesoleva aasta 25. mail sõitsid siseasjade rahvakomissariaadi Tartumaa osakonna ülem alampolkovnik UTIKAS ja riikliku julgeoleku rahvakomissari asetäitja riikliku julgeoleku polkovnik MIHHAILOV Jõgeva linna piirkonda, et valmistada ette ja paigutada laiali operatiivsed ja sõjaväe jõud operatsiooni korraldamiseks nimetatud piirkonnas.
Operatiivkoosseis jaotati valdadesse ära ja saadeti sihtpunktidesse.
Sadala valda saadeti siseasjade rahvakomissariaadi Tartumaa osakonna kriminaaljälituse jaoskonna operatiivvoliniku abi VILBAUM, viimane jõudis nimetatud valla täitevkomiteesse kell 17.00 25. mail käesoleval aastal eesmärgiga võtta ühendus valla miilitsa piirkonnavolinikuga ja võtta vastu siseasjade rahvakomissariaadi sisevägede 138. laskurpolgu võitlejate grupp, mis pidi saabuma Jõgeva linnast.
Mõni minut pärast seda, kui operatiivvoliniku abi VILBAUM oli sisenenud, tungisid valla täitevkomiteesse seitse relvastatud bandiiti, kes käskisid kõigil juuresolijatel käed üles tõsta.
Valla täitevkomitee töötajad põgenesid ruumist läbi akende ja uste.
Bandiidid avasid põgenejate pihta tule, lasksid maha operatiivvoliniku abi VILBAUMI, võtsid ära tema isiklikud dokumendid, panid valla täitevkomitee põlema ja kadusid metsa suunas.
Operatiivvoliniku abi VILBAUM oli jätnud oma automaadi välja hobuse külge seotuna ega saanud seda enesekaitseks kasutada.
Tarvitusele võetud abinõudega likvideeriti tulekahju õigeaegselt, hoone ei saanud kannatada. Ära põles valla täitevkomitee arhiiv.
30 minutit pärast bandiitide kallaletungi saabus sündmuskohale siseasjade rahvakomissariaadi maakonnaosakonna operatiivgrupp, kes leidis bandiitide jäljed ja alustas jälitamist.
ERAF 131SM.1.29, 116 (tõlge vene keelest).
Ees keskel Martin Teppan, s. 1925, langes lahingus 29.10.1945 Sadala vallas.Nr 2. Vello Kask, s. 1919, langes vangi novembris 1945, sai 15 aastat, tuli koju ja suri vabas Eestis 2008.
Nr 3. Uno Kask, s. 1927, langes lahingus 29.10.1945 Sadala vallas.
Nr 4. Voldemar Vaab, langes lahingus Hävituspataljoni varitsuses 22.12.1946 Tuimõisas.
Nr 5. Karl Sommer, sai juulis 1945 raskelt haavata, uuesti metsavennaks sügisel 1945, langes vangi märtsis 1946, hukkus Vorkuta laagris 1949.
Üks salga tegevust kajastav venelaste dokument (Tiit Noormetsa kogumikust):
Metsavendade kallaletungist Sadala valla täitevkomiteele Tartumaal
ENSV SARK BVVO eriteade NSVL SARK-ile, mai 1945
Käesoleva aasta 25. mail sõitsid siseasjade rahvakomissariaadi Tartumaa osakonna ülem alampolkovnik UTIKAS ja riikliku julgeoleku rahvakomissari asetäitja riikliku julgeoleku polkovnik MIHHAILOV Jõgeva linna piirkonda, et valmistada ette ja paigutada laiali operatiivsed ja sõjaväe jõud operatsiooni korraldamiseks nimetatud piirkonnas.
Operatiivkoosseis jaotati valdadesse ära ja saadeti sihtpunktidesse.
Sadala valda saadeti siseasjade rahvakomissariaadi Tartumaa osakonna kriminaaljälituse jaoskonna operatiivvoliniku abi VILBAUM, viimane jõudis nimetatud valla täitevkomiteesse kell 17.00 25. mail käesoleval aastal eesmärgiga võtta ühendus valla miilitsa piirkonnavolinikuga ja võtta vastu siseasjade rahvakomissariaadi sisevägede 138. laskurpolgu võitlejate grupp, mis pidi saabuma Jõgeva linnast.
Mõni minut pärast seda, kui operatiivvoliniku abi VILBAUM oli sisenenud, tungisid valla täitevkomiteesse seitse relvastatud bandiiti, kes käskisid kõigil juuresolijatel käed üles tõsta.
Valla täitevkomitee töötajad põgenesid ruumist läbi akende ja uste.
Bandiidid avasid põgenejate pihta tule, lasksid maha operatiivvoliniku abi VILBAUMI, võtsid ära tema isiklikud dokumendid, panid valla täitevkomitee põlema ja kadusid metsa suunas.
Operatiivvoliniku abi VILBAUM oli jätnud oma automaadi välja hobuse külge seotuna ega saanud seda enesekaitseks kasutada.
Tarvitusele võetud abinõudega likvideeriti tulekahju õigeaegselt, hoone ei saanud kannatada. Ära põles valla täitevkomitee arhiiv.
30 minutit pärast bandiitide kallaletungi saabus sündmuskohale siseasjade rahvakomissariaadi maakonnaosakonna operatiivgrupp, kes leidis bandiitide jäljed ja alustas jälitamist.
ERAF 131SM.1.29, 116 (tõlge vene keelest).
Re: Metsavendade varustus ja relvastus.
Meeleolu tõstmiseks üks rõõmus sügisene ülesvõte
...
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)